Pátek, 23. srpna 2013Aktuality
Vláda řeší, zda plošně odškodní protiprávně sterilizované ženy. Těch mohou být v Česku desítky, ale i stovky. Oproti návrhu, který jí loni v únoru předložila Rada vlády pro lidská práva, ale směřuje ke schválení odlišné verze, která nezahrnuje ženy sterilizované po roce 1991. V tomto roce totiž došlo ke zrušení kontroverzní vyhlášky, která ženy ke sterilizaci motivovala sociálními dávkami. „Následné případy jsou tak podle státu individuálním pochybením nemocnic a nehodlá za ně převzít odpovědnost,“ tvrdí členka Českého helsinského výboru Anna Šabatová.
„Jsme přesvědčeni, že by měly být odškodněny všechny ženy, které byly protiprávně sterilizovány. Zrušením vyhlášky se stát nemůže zbavit zodpovědnost za desítky let zavedenou praxi, která pokračovala i po revoluci,“ řekla právnička Ligy lidských práv Kateřina Červená.
Stanovením podobných podmínek by podle ní vyřadilo množství žen z možnosti se domoci jakéhokoliv odškodnění. Na soudy se i přes výzvy státu nemá smysl obracet – případy jsou již dávno promlčené.
O problému také v relaci Události informovala Česká televize (od času 18:26).
Výzva sterilizovaným ženám
Kolik přesně bylo v Česku sterilizovaných žen, a kolik by jejich odškodnění státní pokladnu stálo, nedokáže nikdo odhadnout. Mohou jich být desítky i několik stovek. Český helsinský výbor a Liga lidských práv proto vyzývá všechny nedobrovolně sterilizované ženy, aby je jakoukoliv formou kontaktovaly. Přesnější čísla pomohou při přípravě návrhu zákona o jejich odškodnění.
![helcom](data:image/svg+xml,%3Csvg%20xmlns='http://www.w3.org/2000/svg'%20viewBox='0%200%20300%2052'%3E%3C/svg%3E)
Pátek, 23. srpna 2013Tiskové zprávy
Stát možná odškodní nedobrovolně sterilizované ženy. Nikdo ale neví, kolik jich je.
Česká vláda hledá způsob, jak se vyrovnat s minulostí protizákonných sterilizací žen. Už před lety se za všechny dosavadní případy omluvila, nyní uvažuje i o jejich plošném odškodnění. Nabízí se několik řešení, všechna ale naráží na jednu neznámou – nikdo přesně neví, kolik žen s podobným osudem mezi námi žije a kolik by jejich odškodnění stálo peněz ze státního rozpočtu. Mohou jich být desítky, ale i několik stovek.
Český helsinský výbor a Liga lidských práv proto vyzývá všechny nedobrovolně sterilizované ženy, aby je jakoukoliv formou kontaktovaly.
Přesnější odhady počtu těchto žen pomohou při přípravě návrhu zákona o jejich odškodnění.
Více informací poskytnou:
Kateřina Červená z Ligy lidských práv – +420 777 701 621, kcervena@llp.cz
Michalea Tejnorová z Českého helsinského výboru, +420 777 220 503, michaela.tejnorova@helcom.cz
![](data:image/svg+xml,%3Csvg%20xmlns='http://www.w3.org/2000/svg'%20viewBox='0%200%20300%2052'%3E%3C/svg%3E)
Pondělí, 19. srpna 2013Tiskové zprávy
Mělo by být zrušeno povinné očkování pro děti? Na toto téma se v úterý 20. srpna utkají dva protikladné tábory. V mladoboleslavském Domě kultury se od 18. hodin střetnou odpůrci i zastánci dětské vakcinace. Nikoliv doslova, ale v moderované debatě. Na stranu svobodné volby rodičů se postaví právní ředitelka Ligy lidských práv Zuzana Candigliota a odbornice na zdravotní prevenci Margit Slimáková. Pro zachování této povinnosti bude argumentovat ředitel Ústavu molekulární genetiky AV ČR Václav Hořejší a farmaceutický konzultant Marek Petráš. Jedná se o další ze série letních diskuzí po českých městech, které pořádá Liga lidských práv společně s Masarykovými debatami.
„Jedná se o tzv. oxfordský debatní formát, kdy řečníci obhajují či vyvrací předem zadanou tezi. Do celé věci je navíc vtaženo publikum, které může debatérům klást dotazy, a diváci hlasují, která ze stran se jim zdála argumentačně přesvědčivější,“ přiblížil koncept večera Martin Černý, vedoucí projektu Masarykovy debaty. Celá diskuze má pak striktní pravidla tak, aby řečníci mohli na své argumenty navzájem reagovat a vše se nezvrhlo do dlouhých monologů. Vstup je volný.
Debatní série, která v červnu odstartovala v Jihlavě, je součástí projektu Ligy lidských práv „Hrdinou může být každý“. Ten se snaží prostřednictvím osobních příběhů každodenních „hrdinů“ aktivizovat veřejnost, znát občany svá práva a umět je efektivně prosazovat.
Proti státem nařízenému očkování svých dětí se vyhraňuje stále více rodičů. Existují pochybnosti, zda je nutné vakcínu podávat již v novorozeneckém věku či zda je počet nutných dávek skutečně rozumný. V neposlední řadě také vzrůstají obavy z možných negativních účinků aditiv přidávaných do vakcín. Ministerstvo zdravotnictví naopak argumentuje dosažením vysoké proočkovanosti v populaci, díky které se daří zabránit šíření infekčních chorob.
Zatímco západní Evropa přešla většinou již na cestu dobrovolnosti, v Česku nadále povinnost zůstává. Tu sice může rodič odmítnout, vystavuje se ale sankcím ze strany soudu nebo jiným nepříjemnostem, např. nepřijetí neočkovaného dítěte do mateřské školy.
Bližší informace poskytnou:
Martin Dutkiewič, PR manažer projektu Hrdinou může být každý, tel. 734 158 280
Zuzana Candigliota, právní ředitelka LLP a odbornice na problematiku očkování, tel. 607 005 043
Martin Černý, vedoucí projektu Masarykovy debaty, tel. 774 142 468
Čtvrtek, 8. srpna 2013Tiskové zprávy
Dvě české ženy podaly stížnost proti státu pro porušení svého práva na respektování soukromého a rodinného života. Stěžovatelky si přály porodit doma za asistence porodní asistentky, ale nemohly toto své právo uskutečnit. Evropský soud pro lidská práva nyní nařídil ústní projednání tohoto případu. Slyšení proběhne dne 10. září 2013 od 9.00 hodin ve Štrasburku.
Česká republika v obdobných případech dlouhodobě omezuje právo na svobodnou volbu a místo porodu. „Běžnou praxí v Česku je, že stát znemožňuje porodním asistentkám poskytování odborné péče a snaží se o cílenou likvidaci tohoto povolání,“ uvedl předseda Ligy lidských práv David Zahumenský. První stěžovatelka nakonec porodila doma bez pomoci zdravotníka, druhá žena byla po dvou domácích porodech nucena porodit v nemocnici.
Evropský soud pro lidská práva již v podobném případě v roce 2010 odsoudil praxi v Maďarsku, kde byly porodní asistentky rovněž odrazovány od poskytování péče u porodů v domácnosti rodiček. Soud zde dospěl k závěru, že okolnosti porodu včetně volby místa porodu nepochybně tvoří součást soukromého života ženy a že porod doma vyžaduje zapojení zdravotníka. Shledal proto, že stát je povinen vytvořit podmínky, aby zdravotní péče byla možná a dostupná. Dále čeká ve Štrasburku na projednání podobný případ, ve kterém poškozené matky žalují Litvu.
Záznam z jednání bude dostupný na webových stránkách štrasburského soudu tentýž den odpoledne. Liga lidských práv bude průběžně informace z jednání zveřejňovat na svém Facebooku.
Bližší informace poskytnou:
David Zahumenský, advokát a předseda Ligy lidských práv, tel. 608 719 535
Adéla Hořejší, právnička zastupující jednu z žen, tel. 776 696 656
![](data:image/svg+xml,%3Csvg%20xmlns='http://www.w3.org/2000/svg'%20viewBox='0%200%20180%2038'%3E%3C/svg%3E)
Poznámky:
Podrobný popis případu jedné z žen naleznete zde.
Šest otázek, které ESLP pokládá ČR v rámci ústního projednání tohoto případu, naleznete zde.
Informace o českém případu a přenos z jednání naleznete zde.
Předchozí tiskové zprávy Ligy lidských práv k otázkám přístupu žen k péči u porodu doma naleznete v těchto článcích:
Ministerstvo zdravotnictví nečekaně vyloučilo z diskuze o koncepci porodnictví zástupkyně rodiček a porodních asistentek (24. 4. 2013)
Ústavní soud vyzval stát k seriózní diskusi o domácích porodech (13. 3. 2013)
Soud rozhodl: Nemocnice musí ženám zajistit porodní asistentku i u porodu doma (12. 1 . 2012)
Rozhodnutí případu Ternovszky proti Maďarsku naleznete zde, v angličtině zde.
Informace o případu Kosaitė-Čypienė a ostatní proti Litvě naleznete zde.
Úterý, 6. srpna 2013Aktuality
Chcete se dozvědět, jak můžete přispět ke zlepšení zaměstnávání lidí s postižením v České republice? Zajímají vás zkušenosti z této oblasti ze zahraničí? Chcete vidět srovnávací dokument o zaměstnávání lidí s postižením „Ploty“? Máte zájem zúčastnit se férové burzy práce „JOB FÉR“? A především chcete zažít konferenci, která není postavena na pasivních přednáškách, ale můžete aktivně vstupovat do všech částí programu a dozvědět se tak přesně to, co vás zajímá?
Více se dozvíte na setkání „Férové zaměstnávání“
1. října 2013 od 9:00
v Domě národnostních menšin, Vocelova 3, Praha 2
![](data:image/svg+xml,%3Csvg%20xmlns='http://www.w3.org/2000/svg'%20viewBox='0%200%20354%20502'%3E%3C/svg%3E)
Hosty budou např. zmocněnkyně vlády pro lidská práva Monika Šimůnková, která nad setkáním převzala záštitu, zahraniční experti z Velké Británie, Finska a Nizozemí, zaměstnavatelé lidí s postižením, právníci Ligy lidských práv, představitelé krajů, a další odborníci, kteří se s vámi rádi podělí o své zkušenosti.
Setkání je určeno pro lidi se zdravotním postižením, jejich rodiny a přátele, zaměstnavatele i potencionální zaměstnavatele, poskytovatele sociálních služeb, státní správu, učitele a ředitele škol a všechny ostatní, které toto téma zajímá.
Registrujte se přes tento formulář nebo tel. 545 210 446
Setkání je závěrečnou aktivitou projektu „Nástroje pro zaměstnávání lidí s postižením v době transformace ústavů“ reg. č. projektu CZ.1.04/5.1.01/51.00084, financovaného z prostředků evropského sociálního fondu prostřednictvím Operačního programu Lidské zdroje a zaměstnanost (OP LZZ) a státního rozpočtu ČR.
![](data:image/svg+xml,%3Csvg%20xmlns='http://www.w3.org/2000/svg'%20viewBox='0%200%20300%2030'%3E%3C/svg%3E)